Заслужений діяч науки УРСР, видатний вчений у галузі мостобудування та зварювальних процесів, засновник і перший керівник Інституту електрозварювання Академії наук УРСР. Цього з лишком вистачило, щоб пам’ять про Євгена Оскаровича Патона було увічнено випуском Національним банком України ювілейної монети до 140-річчя від дня його народження.
![](https://napensii.ua/wp-content/uploads//315504637-1-300x300.jpg)
![](https://napensii.ua/wp-content/uploads//315504646-1-300x300.jpg)
А народився він у 1870 році у Ніцці (Франція). 1894-го закінчив Дрезденський техуніверситет, потім – Петербурзький інститут інженерів шляхів сполучення. Його профілем стало мостобудування, і 1904 року він прийняв пропозицію створити у Києві кафедру конструювання мостів. Створив – і керував нею у Київському політехнічному інституті з 1904-го по 1938 роки. Одночасно у 1929-му в Академії наук України організував кафедру інженерних споруд, яка у 1934 році перетворилася на Інститут електрозварювання (з 1953 року – імені Патона). Євген Оскарович був автором понад 350 наукових праць – спочатку з конструювання та будівництва мостів, а потім, стосовно до цього – і з методів електрозварювання, розрахунку надійності зварних конструкцій, механізації зварювальних процесів. Метод швидкісного автоматичного зварювання під флюсом і дотепер називається методом Патона. У роки Другої світової розроблені й впроваджені ним технологія та обладнання для зварювання спеціальних сталей спростили і прискорили виробництво танків.
50 клепаних мостів спроектував свого часу Євген Патон. А ближче до 60-ти років зацікавився електрозварюванням – і народився у Києві перший в світі суцільнозварний міст через Дніпро – 1543 метри (з 1953 року його називають «міст Патона»). Загалом він був автором і керівником проектів понад 100 зварних мостів, очоливши впровадження зварювання у промисловість, впровадження потокових складально-зварювальних ліній.
Доктор технічних наук, професор, член Президії Академії наук УРСР, її віце-президент Євген Патон все життя пам’ятав повчання свого батька: бути потрібним не лише своїм батькам і своїм дітям, а й своїй країні. Адже недарма десь Всесвіт борознить астероїд «Патон», відкритий у 1979 році, через 26 років після того, як вчений пішов з життя. У Львові, у Бучі на Київщині, у Харцизьку (Донецька область) вулиці носять його ім’я. А ще у рідному місті автора цих рядків – Херсоні, у мікрорайоні «Корабел», де мешкають десятки тисяч суднозаводчиків – корабелів з Херсонського суднобудівного заводу (ХСЗ). Все життя пишаюся першим записом у моїй трудовій книжці – «слюсар», виданій на ХСЗ. Того року (1970-го) хрещені матері розбили об сталеві борти суховантажів 12 пляшок шампанського: саме стільки зі стапелів на воду було спущено вітчизняних та експортних “замовлень”. Взагалі не було б таких темпів без зварювальних автоматів Євгена Патона. Що показово: один із цих теплоходів був найменований «Академік Євген Патон».
До речі, життя показало, що наказ діда чудово засвоїв і Борис Євгенович Патон (1918 – 2020), всесвітньо відомий вчений, який пішов шляхом батька. Зварювання під водою винайшов Борис Патон. Зварювання у космосі – Борис Патон. І навіть зварювання в організмі людини. Першим у нашій країні Бориса Патона було удостоєно високого звання Героя України.
Як то кажуть, яблуко від яблуні недалеко впало.
Валерій Боянжу, Херсон — Одеса
*«Шов Патона» – так називається зварювання живих тканин лазером.